(untitled) (Szociológiai Szemle, 2024)
Ebben az írásban áttekintést próbálok adni a nemzetközi vidékkutatások néhány központi problémájáról. A több évtizede folyó kutatások talán legfontosabb közös eleme a neoevolucionista elméletek egyikének, a modernizációs elméletnek és a modernizációs fejlesztési gyakorlat bírálata. Természetesen nem egynemű ez a vidékkutatási tradíció, hisz - különösen az ötvenes és hatvanas években - sokan a mezőgazdaság és a vidék modernizálásának domináns útját támogatandónak tartották és olyan kutatási programokban vettek részt, amelyek kérdésfeltevése, kutatási eszköztára stb. e paradigmából származott. A hetvenes évekre azonban a kritikai megközelítés vált uralkodóvá. A vidékkutatások középpontjában a hetvenes évek óta egyrészt a modernizációs elméletre épülő fejlesztési gyakorlat következményeinek bemutatása áll, másrészt pedig az először a hetvenes években észlelt mélyreható társadalmi változások tematizálása. Célom annak feltárása, hogy miként távolodtak el a vidékkutatások a vidéki társadalom „Gemeinschaft” jellegű szerveződésének előfeltevésétől, milyen elméleti viták során vetették el a modernizációs elméleteket, s végezetül annak bemutatása, hogy a mai vidékkutatók többsége számára mit is jelent a vidék.