(untitled) (Szociológiai Szemle, 2024)
Tanulmányunkban arra a kérdésre kerestünk választ, hogyan reagáltak a pártok - amelyek egy évvel korábban még többségükben maguk is mozgalmi jellegűek voltak - a tőlük függetlenül megjelenő, alulról kibontakozó mozgalomra. A politikai pártoknak általában nem könnyű „rákapcsolódniok” egy robbanásszerűen jelentkező társadalmi mozgalomra, mert azoknak egészen más a politikai természete és a politikai rendszerben betöltött funkciója. A pártok a demokratikus politikai rendszerben inkább stabilizálnak, míg a mozgalmak általában dinamizálnak. Párt és mozgalom politikai természetének eredendő ellentéte feloldhatatlan. A pártok is mozgalmakból születnek, de ha létrejöttük után fenn kívánják tartani a mozgalmat, abból általában nem mozgalom, hanem mozgósítás lesz. Egyes pártok belső válságát nem kis részben ennek fel nem ismerése okozta. Ha a pártokon kívül független, autentikus mozgalom keletkezik, akkor a pártok dolga legfeljebb az asszisztencia lehet: a mozgalmaknak maguknak kell kivívniok intézményesülésüket. Az alábbiakban az írott sajtó és a televízió közleményeit vizsgáljuk. Elemzésünket tíz újság — Népszabadság, Magyar Nemzet, Magyar Hírlap, Népszava, Esti Hírlap, Vasárnapi Hírek, Kurír, Esti Hírlap, Mai Nap, valamint a Beszélő különszáma - és a Magyar Televízió 1990. október 26-28. közötti Híradóinak, valamint Ablak (okt. 26.) és Napzárta (okt. 27.) című műsorának áttekintésére alapozzuk. Figyelembe véve az újságok megjelenéséből adódó fáziskésést, vizsgálatunk az 1990. október 27. és 30. között (szombattól keddig) megjelent számokra terjed ki. Az események utólagos értelmezéseivel nem foglalkozunk, mert célunk annak kiderítése volt, hogy miként kommentálták a pártok és a sajtó azon melegében a történteket. Először a kormánykoalíció, majd az ellenzéki pártok, végül pedig a parlamenten kívüli pártok reakcióit vizsgáljuk.