(untitled) (Szociológiai Szemle, 2024)
Az alábbi dolgozat a „Rendszerváltás után — falusi sorsforduló a Kárpát-medencében” című kutatás első, magyarországi eredményeit összegzi. A kutatás kiindulópontjaként az a feltételezés szolgált, hogy a trianoni békeszerződést megelőzően a vizsgált három falu Beregszász-Szatmárnémeti vonzáskörzet térségében, egy gazdasági övezetben helyezkedett el. A határok módosulásával és az ezt követő állami elzárkózási politika révén a mezőgazdasági termelés és fogyasztás kialakult rendszere felbomlott. Mivel falvaink lakosainak többsége a mezőgazdaságból élt, s él még ma is, feladatul tűztük magunk elé az egykori — igaz azóta az iparosítással valószínűleg jelentősen megváltozott — gazdasági kapcsolatháló esetleges újraszövődésének feltérképezését. Úgy véltük, a rendszerváltás megteremtette a liberalizáltabb külgazdaság-politika érvényesülését, és az állam befolyásának, ellenőrzésének visszaszorulása révén lehetőség kínálkozik a békeszerződés előtti kapcsolatok részleges újjáéledésére, a kialakult fejlettségbeli különbségek csökkenésére.