(untitled) (Szociológiai Szemle, 2024)
A tanulmány tematikusan két kérdéskört vizsgál. Először is a kisebbségi magyar fiatalok munkaerő-piaci pozícióira, valamint foglalkozási és anyagi rétegződésére fókuszál 2001 és 2020 között, a Mozaik2001 és a Magyar Ifjúság Kutatás (2020) felmérések alapján, vizsgálva mind a társadalmi meghatározó tényezőket, mind pedig a jó anyagi helyzet elérésének időbeli változásait. Emellett összehasonlítja a tendenciákat a magyarországi fiatalok helyzetével, terjedelmi okokból nem fókuszálva rájuk. A kezdeti időszakban a kisebbségi magyar fiatalok a magyarországinál hátrányosabb helyzetűek voltak összességében, valamint van egy sajátos “kelet-nyugati” lejtő a piacgazdasági fejlettség és az anyagi jövedelmi viszonyok tekintetében, amely azonban 2020-ra alaposan átrendeződik, az országon belüli különbségek esetenként nagyobbak lesznek, de az anyagi egyenlőtlenségek is növekednek, illetve átrendeződnek. A tanulmány másik fókuszpontja a fiatalok többdimenziós társadalmi-kulturális rétegződésének vizsgálata, ahol az anyagi helyzet mellett az értékekkel, értékorientációval, jövőképpel, társadalmi tőkével (szervezeti tőke, baráti hálózat, offline és online) kapcsolatos attitűdök is szerepelnek a modellben. Az elemzés, bár a kisebbségi magyar fiatalokra fókuszál, hasonló dimenziókat használ, mint a nemrég megjelent Gondi-Bokányi et al. (2021) modell. A tanulmány egyik célja, hogy megmagyarázza a kulturálisan hátrányos helyzetűek főbb meghatározó tényezőit, valamint az országok közötti eltéréseket, mivel Magyarországhoz képest a hátrányos helyzetű klasztercsoportokban a határon túl élő, kisebbségi magyar fiatalok jelentősen magasabb arányban fordultak elő.