Janus-arcú állam és társadalom: átalakulások Ukrajnában (Szociológiai Szemle, 2024)
Jelen tanulmány fókuszában a kelet-és közép-európai átalakulások társadalomszerkezeti megközelítése áll egy Kiyevben tartott nemzetközi konferencia anyagára támaszkodva. Egy a lengyel középosztályról tartott előadás rövid ismertetése után az elitek, osztályok és civil társadalom változásokban betöltött szerepére térünk ki bővebben. A rendszerváltás osztály alapú magyarázata mellett érvelve David Lane alapján definiáljuk az adminisztratív, a tulajdonosi és a globális politikai osztály fogalmakat, behatárolva helyüket a posztszovjet társadalomban. A tanulmány második részében Ukrajna önállósulása óta eltelt bő húsz évét vizsgáljuk, amely időszak a maga kettősségében áll előttünk: nyugati demokratikus ideákat és intézményeket találunk régi szovjet mentalitásba és gyakorlatba ágyazva. Empirikus kutatási eredményekből kiindulva elemezzük végig az ország sikeres nemzeti önállósodási törekvését, majd az említett dichotómiára ráépülő kettős - új demokratikus és régi szovjet – intézményi rendszert. Különös figyelmet szentelünk a narancsos forradalomnak, amelyet a civil társadalom legfontosabb vívmányának tart a közvélekedés, közelebbről figyelve azonban csak egy kilengésnek tekinthető a demokrácia irányába. A tanulmány harmadik része a makrotársadalmi elemzési keretet elhagyva belülről enged betekintést az ukrán parlament életébe. A bemutatott előadás a Verkhovna Rada struktúráját térképezi fel 2002-2006 között. A társadalmi kapcsolatháló elemzés eszköztárát alkalmazva sikeresen egyszerűsödik le az a zavaróan sokszínű kép, amely az ukrajnai pártkavalkád láttán elsőre kialakul bennünk. A törvényhozó testület szerkezetének kutatása során a parlamenti frakciók és csoportok kapcsolata, azok dinamikája elevenedik meg előttünk, négy (!) jelentős strukturális átalakulást vizsgálva az időszak alatt.