Szegénység, egészség és etnicitás: északkelet-magyarországi kutatások empirikus tapasztalatai (Szociológiai Szemle, 2024)
Tanulmányunkban az északkelet-magyarországi régióban általunk folytatott empirikus kutatások tapasztalatait elemezzük és vetjük össze a hazai és nemzetközi szakirodalmi eredményekkel. Az elmúlt évtizedben két megyei kutatás és több, egyes településeken folyó kutatás keretében vizsgáltuk a térségben élő romák szociális helyzetét és egészségi állapotát. Eredményeinket három probléma köré csoportosítva mutatjuk be, ami lehetõséget ad az ezekre a problémákra reflektáló más kutatások hipotéziseinek az empirikus tesztelésére is. Az underclass és az etnicitás összefüggésére vonatkozó állítások elemzésére a hajdúböszörményi kutatás mintájának sajátosságai adtak módot, ugyanis a térben együtt élő romák és nem romák társadalmi helyzetének mutatói a legtöbb területen hasonlóak. Eredményeink igazolják azt az állítást, mely szerint a „szegénység etnicizál”, de az underclassba nem kizárólag csak romák sorolhatók. Tanulmányunkban részletesen elemezzük a szegénység és az etnicitás összefüggését is; a jövedelmi szegénység mellett kitérünk a lakásszegénység, a vagyoni depriváltság, az életkörülmények depriváltsága és a szociálpolitikai szegénység problémáira is. Eredményeink szerint a térségben a romák körében az egy főre eső jövedelem az elmúlt években 16-20 ezer forint volt, és a relatív szegénységi mutató alapján 90 százalékuk tekinthető szegénynek. Az egészségi állapot esetében vizsgáltuk az egészségi állapotra vonatkozó énképet, valamint az ellátórendszer igénybevételét, az ellátással való elégedettséget és a gyakori panaszok, betegségek listáját („Mivel fordult orvoshoz…”). Saját eredményeink alapján a szív-és érrendszeri betegségek, az agyi keringési zavarok, a gyomor-és nyombélfekély, a légzőszervi betegségek, az asztma, valamint az idegi-és pszichés betegségek fordulnak elő magasabb arányban, mint a nem romák között. Tanulmányunkban a vizsgált jelenségek strukturális és kulturális magyarázatára, és ezek összefüggésének a bemutatására törekedtünk, bár a kutatások módszertana következtében inkább a strukturális hatások érvényesülését elemeztük.